Je zima, za okny chumelí o sto šest a mně je ve vyhřátém bytě za klávesnicí počítače více méně příjemně. Ale zdaleka ne všichni na tom jsou tak dobře jako já – jsou i lidé, pro které je pojem „domov“ téměř cizí. Nemají kam jít, kam si uložit své věci, kde si dát horkou sprchu… Téměř každý už se s nimi setkal. Jaké mají možnosti? Omezený počet míst v azylových domech a útulnách. Zdaleka nepostačují pro všechny, kteří by pomoc potřebovali. Kam jít jinam? Tam, kde je relativně teplo, kde je nepřetržitý provoz – nádraží jsou, z jejich pohledu, zcela ideálním řešením. Ale je to řešení, které by bylo přijatelné pro všechny? To je každoročně opakující se problém. České dráhy jsou si toho vědomy a protože jej dosud nevyřešily, již v prosinci 2009 avizovaly, že posílí ostrahu vybraných nádraží a to zejména kvůli bezdomovcům, kteří se tam na zimu stahují, kazí image Českým drahám a obtěžují cestující. Dráhy slibují nápravu v blízké budoucnosti. Pojďme se podívat, jaká možná bude cesta česká a jak to vyřešili ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska.
Česko - do bezpečnosti na nádražích daleko
K zamyšlení mne přivedla glosa Miroslava Macka, který, mimo jiné, píše: „V mém domovském městě (Zábřeh na Moravě, pozn. redakce) je nové nádraží: s prodejnou tiskovin, kde se tři lidé už mačkají, ovšem hala je velká, s dvěma oddělenými čekárnami. Po zakoupení jízdenky 1. třídy jsem zamířil do prázdné čekárny…tedy prázdné: na lavici se rozvaloval opilý bezdomovec a vstoupit se kvůli příšernému puchu nedalo. V druhé čekárně byli dva tři cestující zřejmě bez čichu a další páchnoucí bezdomovec. I šel jsem se zeptat na informace, co učiní: nic, nic, nic, neboť když zavolají policii, tak ta je vyvede ven a odjede a oni ihned zase zalezou dovnitř…i oněměl jsem nad službami Českých drah i policie, která mne ani nechrání, ani nepomáhá, ač platím daně jako mourovatý.“
Počátkem prosince loňského roku České dráhy avizovaly, že připravují tendr na zajištění ostrahy svých nádraží. Zatím ale nevědí, jestli zakázku budou řešit jako celek a nebo zda jej rozdělí na dílčí části… Hovoří se ale o tom, že nechtějí v tomto případě využít služeb externích poradců, ale veřejnou soutěž zorganizuje jejich tým.
Na budovách a vlacích jsou ročně způsobeny škody za více než 20 milionů korun, což jsou náklady, které by mohly České dráhy využít jinde. Je nutno proto vybalancovat zadání tak, aby náklady na ostrahu nepřevýšily výrazně škody, kterým by bezpečnostní agentury mohly zabránit. Pro představu: 5 strážných na celodenní službu vyjde měsíčně zhruba na 350 tisíc korun. Ostraha se bude týkat samotných budov nádraží, ale i technických dep. Prioritou budou velká nádraží, ale seznam se zatím zpřesňuje.
Zima a bezdomovci, vandalové a sprejeři – to nejsou jediné problémy. S nemalými problémy se potýká třeba Břeclav, kde v tichosti nabízejí své služby „kněžky lásky“ na vlakovém nádraží, aby měly na další dávku drog. V některých odstavených vozech, které České dráhy kvůli stáří už nepoužívají a které stojí jen pár minut chůze od hlavního nástupiště, se pořádají večírky, asi desítka vagonů, nad nimiž už jen chybí červená lucerna, dostala i svá jména. Projdete-li se kolem vozů za letního odpoledne, většina vrat rezavějících vozů je otevřena a vnitřní vybavení napovídá, že „nájemníci“ nejsou daleko – na zemi matrace, vedle stolek na něm starší pečivo, o kus dál boty, poskládané oblečení.
Znáte platné předpisy?
Připomeňme ale, jaké platí předpisy – Smluvní přepravní podmínky Českých drah pro veřejnou přepravu (SPPO). Všechna místa v obvodu stanic jsou veřejnosti nepřístupná s výjimkou prostor určených pro veřejnost. Prostory určené pro veřejnost jsou:
- přístupné bez omezení (např. odbavovací prostor před pokladními přepážkami, informační centra atd.) k zakoupení dokladů, získání informací o přepravě apod.;
- označené jako přístupné pouze s platným jízdním dokladem nebo zaplaceným poplatkem za samostatné využití přepravních prostor; tyto prostory musí být ve stanici řádně označeny.
Poplatek za samostatné využití přepravních prostor, lidově „vstupenka na nástupiště“, stojí 5,– Kč a platí dvě hodiny od vydání. Pokud necestujete a při kontrole se neprokážete platnou jízdenkou nebo vstupenkou na nástupiště, zaplatíte za porušení přepravních podmínek přirážku 500,– Kč a prostor musíte okamžitě opustit. Pokud přirážku zaplatíte na místě v hotovosti a nebo u pokladní přepážky do 15 dnů, bude přirážka snížena na 100 Kč.
Velitel Městské police Tábor Petr Svoboda před časem v rozhovoru pro Českou televizi, která se zajímala i o situaci bezdomovců na táborském nádraží, uvedl: „Běžnému člověku můžete uložit blokovou pokutu, tomuto člověku nemůžete prakticky nic.“ Je tedy na politicích, aby doplnili zákony a lidé, kteří na pokutu nemají, si ji museli odpracovat – třeba úklidem nádražních prostor. Ale takový příkaz by měli mít možnost dát přímo zasahující policisté, protože řešení přes soudy je zdlouhavé, soudní obsílky některým lidem nedoručitelné.
Británie - bezpečná nádraží
Státní Britské železnice měly v minulosti problém se svými omezenými finančními zdroji. Po privatizaci a udělení koncesí se bezpečnost stala jednou z priorit. Soukromí dopravci měli přístup na kapitálové trhy a začali uskutečňovat řadu projektů zaměřených na bezpečnost cestujících. Zvýšená bezpečnost přilákala zpět ztracené řádně platící cestující, zvýšení příjmů pomohlo zaplatit další bezpečnostní opatření… I když čerpám z údajů asi deset let starých, pro České dráhy mohou být řešení novinkou.
Britské železnice společně s policií vyhodnotily, že cca 95 % lidí páchajících zločiny na železnici jsou cestující bez jízdenky. Klíčem k zajištění bezpečnosti zákazníků se tedy stal systém kontroly od vstupu na železnici až po její opuštění. Tak se jízdenkové turnikety, dříve považované za způsob obrany proti černým pasažérům, postupně staly hlavní zbraní ve válce proti vandalům a výtržníkům.
Dalším prvkem je fyzická přítomnost kontrolorů přímo v areálu nádraží. Bezpečnostní personál kontroloval jízdenky a sledoval výtržníky. Ke zmírnění obav také přispělo zřízení „míst pomoci“ na nádražích, kde nebyli přítomni kontroloři osobně. Cestující jednoduše stisknou nouzové nebo informační tlačítko a jsou spojeni do řídícího centra. Výsledky předčily očekávání. Došlo k:
- 80% snížení projevu vandalismu,
- 70% snížení zpoždění vlaků v souvislosti s výtržnostmi,
- 60% snížení útoků na železnici,
- 50% snížení počtu černých pasažérů,
- zvýšení pocitu osobní bezpečnosti cestujících.
V oblasti působení Britské dopravní policie v jižní části Londýna klesla kriminalita o 17,5 %. Na některých nádražích po zavedení turniketů se výnosy z jízdného zvýšily až o 25 %.
Dalším prvkem pomáhajícím udržet provozovatelům železnice přehled o tom, co se děje v jejich areálech, jsou kamerové systémy. Menší nádraží jsou vybavena minimálně šesti kamerami, které pokrývají celý veřejně přístupný prostor a nepřetržitě monitorují pohyb cestujících. Videonahrávky jsou pak důkazním materiálem při případných soudních řízeních.
K ochraně vlaků v depech je zapotřebí zařízení pro zvýšenou ostrahu. V Británii se kromě výstavby vysokých plotů zřizují „virtuální“ ploty uvnitř dep, „magické oči“, které odhalují přítomnost narušitele.
Lze jen doufat, že výběrové řízení na ochrannou službu je jen prvním krokem Českých drah či Správy železniční dopravní cesty (SŽDC) k tomu, abychom se na našich nádražích cítili příjemně a bezpečně. Věřím, že další opatření budou následovat.
Zdroje: Viditelný Macek, iHNed.cz, Sedmička.cz, České dráhy, James Abbot: Britské privatizované železnice usilují o bezpečnost na nádražích a ve vlacích
![Poslat mail autorovi](img/mail.gif)
![open/close](img/sup.gif)
František: bití nic neřeší, a nevím, kde jsi na to přišel. Navíc asociálové jsou ve většině případů ti, kteří někomu ublížili a pokud ucítí nad "obětí" převahu, pokusí se o to znovu.
Proboha lidi, slezte z těch oblak a nemalujte si kolem těchto osob růžovou mlhu. Buďte poblíž těchto osob opravdu ve střehu, berte to jako radu nad zlato
Já se ve svém městě (a všude jinde) nesmím na vybraných místech vyskytovat s blbým pivem v ruce, nesmím chodit po trávě, nesmím sedat na opěradlo laviček, kouřit na autobusové zastávce a ani se sprominutím vymočit u stromu. Ale bezdomovec se na nádraží, které plní "kulturní funkci", klidně může před mýma očima třeba posrat a pochcat a potom se spokojeně uvelebit do čekárny. A úplně nejhorší je, že potom přijde nějaký vůl a řekne: "Vždyť on za to nemůže, on je chudák", ale já tu pětistovku za šlápnutí na trávník stejně zaplatit musím...
Ale jak říkáš, v pondělí se zkusím jít vyválet v hnoji a potom jít do školy (veřejný prostor), po cestě to vezmu třeba na zasedání městského zastupitelstva (veřejný prostor), taky nezapomenu na nějaký ten obchod (veřejný prostor) a závěrem se půjdu podívat na basketbalové utkání (veřejný prostor). Ale půjdu radši pěšky, protože kdybych to zkoušel autobusem, vůbec bych se do té školy ani nemusel dostat...
Chápu, že ČD mají zbytečné výdaje s vandaly a bezdomovci, ale musí si uvědomit, že nádraží měla už v minulosti i jinou funkci než čekání na spoj z místa A do bodu B. A to funkci setkávací a kulturní. Dráhy musí počítat s tím, že jsou součástí veřejného prostoru a že lidé smrdí a že se vlaky používáním opotřebují.
Za prvé, 20 miliónů je to pravda vyhozených, ale naprostá kapka v moři neefektivních výdajů ČD, SŽDC (viz nevýhodný nákup nafty na rok 2009) a jiných organizací majících pod patronátem železniční nemovitosti a infrastrukturu jako celek.
„Běžnému člověku můžete uložit blokovou pokutu, tomuto člověku nemůžete prakticky nic.“ Je tedy na politicích, aby doplnili zákony a lidé, kteří na pokutu nemají, si ji museli odpracovat – třeba úklidem nádražních prostor. Ale takový příkaz by měli mít možnost dát přímo zasahující policisté, protože řešení přes soudy je zdlouhavé, soudní obsílky některým lidem nedoručitelné.
A tím bylo myšleno, co? No jistě že mu tu pokutu udělit může, že to neudělá je jiná věc (nemá se z čeho vymáhat, protože ten člověk vlastní nic). Trestní postih vězením je evidentně přehnaný a individuální postih např. veřejně prospěšnými pracemi je nevynutitelný, neb odsouzenému v případě neplnění hrozí leda vězení, které může z různých důvodů uvítat (blížící se zima, dostupnost zdravotní péče) a jsou případy, kdy se bezdomovci snažili nechat se na zimu zavřít, aby neumírali na ulicích.
Správně je zmíněno, že v nádražních prostorách jsou i veřejně přístupná místa, kde má bezdomovec právo přebývat stejně jako vy normálové tady. Na základě čeho byste ho chtěli z toho místa vyloučit? Že jeho hadry nejsou z poslední módy? http://2h.bloguje.cz/826827-hlavni-nadrazi-jen-pro-ty-co-nemaji-hluboko-do-kapsy.php
Chápu, že privatizace je řešení na všechno. Zdravotnictví, penze, vzdělání a "veřejná" doprava jsou obory, kde se úspěšně prosadila a vysála peníze ze střední a nižší vrstvy jako nic jiného, ale proč to prosazujete vy? Jste snad vlastníkem nějakých velkých výrobních prostředků nebo máte volný kapitál? A proč z tak banálního důvodu, jako vandalství v ceně 20 milionů.
Nepřemýšleli jste proč ti vandalové ty činy provádějí? Co když je problém v naší společností a oni jsou ti normální, kteří se odmítají přizpůsobit kdejakému pravidlu shora, které nepřijímají za své? Není naše společnost už tak odcizená, že nemá důvod cítit nějaký vztah k společnému/obecnímu majetku, a proto ho napadá?
Opravdu je nutné mít všude kamery? Člověk už má skoro strach udělat na veřejnosti cokoliv, o čem si není 100% jistý, že je legální. (A přitom má právo dělat vše, co není zakázané!) A o to pravě asi jde, abychom se báli, poslouchali na slovo a co čtyři roky převolili tu stejnou bandu šašků. Organizace zdola je tou cestou, kterou jít, ne čekat jako na zázrak, až se staneme opravdovou demokracií a ne jenom republikánským kvazi-státem.
Abych to uzavřel: bezdomovci nejsou pro normály nebezpečím, Systém, jež každý den reprodukujeme, je nebezpečím samotným.
Dobrý komentář: hank
Jestliže se po ČD chce, aby snižovaly náklady a nechtěly neprůhledné miliony navíc, tak si všichni musí uvědomit, že věci nesouvisející s jízdou vlaku prostě ČD zajišťovat nebudou a nebo to budou dělat za samostatnou úhradu.
I naklady na pracovniky, uklid ale treba i topeni a ometani snehu z nastupist je mozne vykazovat transparentne. Nevidim zadny problem v tom, ze by draha pri pozadavku na dotace dane sumy rozepsala a pozadovala jejich uhradu (samosebou v pripade, ze by to tak bylo domluveno a sepsano ve smlouve, tedy zadne zpetne vicenaklady nad ramec smlouvy).
Delaji to takto vsechny neziskovky, tak proc by to nemohlo jit v pripade "statni akciovky".
Dokonce bych si dovolil tvrdit, ze pokud by to takto bylo prezentovano verejnosti, nevnimala by to jako plytvani - ze je vhodne mit na nadrazi vytapenou cekarnu a odklizeny snih pred budovou nadrazi, to uzna i clovek, ktery vlakem nejezdi - podobne jako clovek bez auta uzna, ze je potreba odklizet snih ze silnic.
Nebo je to podobne, jako kdyz se ve zpravach napise, ze celnici objevili mnozstvi drog v hodnote 5 milionu... kdyz se pak clovek do toho potopi a zjisti si, jaka hmotnost to byla, zpravidla pomoci trojclenky dostane cisla 5 az 10 krat vyssi, nez za co se to da sehnat "na ulici" ... samosebou, muze se tu argumentovat tim, ze na ulici se neprodava cista droga a tak podobne, ale princip je jasny - tricet deka heroinu zni jako male mnozstvi, radsi napiseme, ze to bylo za tolik a tolik a pro sichr tam jeste pridame jednu nulu, vzdyt stejne nikdo nevi, kolik gram heraku stoji. A my budeme vypadat jako machri, kdyz jsme "zachranili" tolik nestastniku od zavislosti.
Se skodami vandalismu to muze byt analogie, ale opacna - 20 mega zni jako velka castka, ale v podstate to znamena, ze by vandalove totalne odrovnali rekneme jeden novejsi vagon rocne. Nemuze byt snahou uvedeni takoveto castky fakt, ze si to malokdo spocita a odhadne - 20 mega, to je pro jednotlivce dost, z toho se da postavit par baraku a este zbyde na oktavku f tedeicku - a pritom je to castka, ktera se da pomerne snadno "prohlidat", takze pak vyjde jasne najevo, ze hlidani neni ekonomicke?
Výtah, citace z internetových stránek na www.ostrava.cz: " Výše škod na majetku a zařízení DPO se ročně pohybuje okolo deseti milionů korun. Například nové tramvajové okno stojí okolo 3500 Kč, sedadlo 4000 Kč, označovač jízdenek 12 500 Kč. Tyto prostředky by bylo možné využít jinak."
A nedávno v reportu byl článek o vandalech, a odstranění škod po vandalech, to byla pěkná pálka, vyčištění od graffiti(teď si nejsem úplně jistý, jestli jen 1 vagónu, nebo celé soupravy, ale určitě to bude jen 1 vagónu) stálo 35 000 kč, a to nezahrnovalo poškrábané okna, probodnuté, rozdrásané sedačky, zdevastované WC, a už vůbec ne nemovitosti - nádražní prostory, technická zázemí apod.
Komentáře vyjadřují názory čtenářů.
Redakce nenese žádnou zodpovědnost za jejich obsah.
- dopisovatel nebo člen ŽP,
- editor nebo admin ŽP
Před vložením komentáře je nutné se buď přihlásit, nebo zaregistrovat.
![Zavřít okénko](img/x_blue.gif)